Onko yrityksessänne käynnissä tai käynnistymässä hanke, jossa toimintoja pyritään tehostamaan tekoälyn avulla tai kehitetään tekoälyä? Jos vastaus on kyllä, kannattaa tutustua Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiön tekoälyaiheisiin lopputyöapurahoihin.
Säätiö myöntää kaikkiaan 120 kappaletta korkeintaan 20 000 euron arvoista apurahaa Teknologiateollisuus ry:n jäsenyrityksissä tehtäviin diplomitöihin, pro graduihin tai ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon lopputöihin.
Apurahoja voidaan myöntää yksi per yritys. Apuraha myönnetään opiskelijalle, joka lähettää hakemuksen yhteistyössä yrityksen edustajan kanssa. Opiskelija ei saa olla lopputyötä tehdessään työsuhteessa yritykseen, jonka hankkeen osana hän lopputyön tekee.
Millaiseen hankkeeseen apuraha voidaan myöntää?
Lopputyö tulee tehdä osana Teknologiateollisuus ry:n jäsenyrityksen laajempaa tekoälyyn liittyvää tutkimus-, kehittämis- tai käyttöönottohanketta. Lopputyön tieteen- tai koulutusalalla ei ole merkitystä.
Mistä lopputyöntekijän löytää?
Kannattaa olla aktiivisesti yhteyksissä oman alueen korkeakouluihin. Oppilaitosten yritysyhteistyötahojen yhteystiedot löydät kootusti täältä.
Muista myös kansainväliset korkeakouluopiskelijat!
Apurahaa voi hakea opiskelija, joka tekee ylemmän korkeakoulututkinnon lopputyötä suomalaisessa korkeakoulussa. Jos kehityshankkeessanne ei tarvita suomen kielen osaamista, kannattaa harkita myös kansainvälisen opiskelijan rekrytoimista.
Esimerkiksi Aalto-yliopisto järjestää lokakuussa Aalto Thesis Day -tapahtuman, joka tarjoaa yrityksille mahdollisuuksia löytää kansainvälinen opiskelija diplomityöntekijäksi.
Tutustu tarkemmin:
Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiö: Apurahat ylemmän korkeakoulututkinnon AI-aiheisiin lopputöihin.
Tutustu myös muihin Teknologiateollisuuden tekoälyhankkeen mahdollisuuksiin.
Lisätietoja:
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/php0o6h6o.jpg)
Teknologiateollisuuden jäsenyrityksillä on runsaasti hankkeita, jotka voisivat täyttää määritellyt ehdot, ja joiden arvo on noin 10 miljoonaa euroa. Tämän vuoksi alarajaa tulisi harkita alennettavaksi.
Yritys voisi hyödyntää verovähennyksen, kun investointi valmistuu, kuitenkin aikaisintaan vuodesta 2028 alkaen, seuraavien 20 vuoden aikana. Koska tuki myönnetään yhteisöverosta, yrityksen on oltava voitollinen, jotta verotuen voi hyödyntää.
EU:n sääntely asettaa tiukat rajat verotuelle
Tavoitteena on saada liikkeelle ilmastoneutraaliin talouteen tukevia investointeja. Euroopan komission tilapäiset valtiontukien kriisipuitteet asettavat verokannustimelle tiukat rajat, jotka rajoittavat muun muassa tukikelpoisia hankkeita.
Valtiovarainministeriön tiedotteen mukaan tuettavat hankkeet voivat liittyä:
- uusiutuvan energian tuotantoon (mukaan lukien vety ja vetypolttoaineet), sähkön ja lämmön varastointiin sekä uusiutuvan vedyn, biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun ja biomassapolttoaineiden varastointiin.
- Huom. Talouspoliittinen ministerivaliokunta linjasi, että uusiutuvan sähkön tuotanto rajataan pois Suomen verokannustinmallista.
- teollisuuden tuotantoprosessien vähähiilistämiseen ja energiatehokkuustoimenpiteisiin.
- investointeihin nettonollatalouteen siirtymisen kannalta olennaisten laitteistojen (esim. akut), keskeisten komponenttien sekä näihin liittyvien kriittisten raaka-aineiden tuotantoon.
Tuen soveltamisala tulee pyrkiä pitämään mahdollisimman laajana kriisipuitteiden sallimissa rajoissa. Toivomme, että investointihankkeen lain määritelmien täyttymisestä päättää taho, jolla on soveltuva asiantuntemus (esimerkiksi Business Finland).
Määräaika:
Verotuen piiriin pääsee vain uusi hanke, joka aloitetaan tuen hakemisen jälkeen. Verotuki on haettava ja myönnettävä vuoden 2025 loppuun mennessä. Aikaraja on siis tiukka, mutta lopullista investointipäätöstä ei edellytetä tähän määräaikaan mennessä.
Avoinna olevia kysymyksiä:
- Kriisipuitteissa aikarajat vaihtelevat toiminnan mukaan (hanke alkaa/valmistunut ja toiminnassa 36 kk kuluessa myöntämisestä/töiden aloitus). Tarvitsemme pikaisesti varmuuden, riippuisiko aikaraja myös Suomessa toiminnan laadusta, vai koskisiko se kaikkia investointeja samoin.
- Mitä tarkoittaa ”töiden aloittaminen”, joka määrittelee, onko hanke uusi vai ei?
- Lykkääkö viranomaisesta johtuva viivästys (esimerkiksi lupien saamisen osalta) valmistumisen aikarajoja?
- Mikä on sanktio, mikäli aikarajoja ei saavuteta?
Mitä tapahtuu seuraavaksi?
Valtiovarainministeriö valmistelee tukea koskevaa esitystä:
- Esitys käytetään ennakkotarkastelussa Euroopan komissiolla kesän aikana, jotta tuen hyväksyntäprosessi sujuisi syksyllä komissiossa mahdollisimman joustavasti.
- Ministeriön valmistelema hallituksen esitysluonnos tulee lausunnoille alkusyksystä. Lähetämme luonnoksen jäsenyrityksillemme kommenteille, ja niiden pohjalta Teknologiateollisuus lausuu luonnoksesta sekä kirjallisesti että valiokuntaprosessissa.
- Euroopan komission varsinainen notifikaatioprosessi tehdään syksyllä. Ilman komission hyväksyntää yhteismarkkinoille soveltuvaksi valtiontueksi, Suomen verotukimallia ei voida ottaa käyttöön.
Huomattavaa on, että työ- ja elinkeinoministeriö valmistelee myös suoraa tukea nettonollataloutta ja vähähiilistymistä tukeville investointihankkeille. Investointihanke voi siis kuulua sekä verotuen että suoran tuen soveltamisalaan. Suoran tuen yksityiskohdat tarkentuvat myöhemmin.
Mitä toivomme yrityksiltä nyt?
Mikäli yritykselläsi on tuen piiriin mahdollisesti soveltuva hanke suunnitteilla, pyydämme olemaan yhteydessä, jotta voimme tarjota yrityksellenne mahdollisimman ajantasaista tietoa. Yrityksen tarvitsee tietää, missä vaiheessa oleva hanke katsotaan verohyvityksen piiriin kuuluvaksi, jotta hanke voi edetä mahdollisimman pikaisesti esimerkiksi suunnittelun, luvituksen ja rahoituksen turvaamisen osalta. Viemme yritysten kommentit valtiovarainministeriölle ja poliittisille päättäjille, jotta lainsäädännöstä ja ohjeistuksesta tulee mahdollisimman selkeä ja käyttökelpoinen.
Lisätietoja
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phpzqj9am.jpg)
Suomen teollisuusyritykset yhdistävät voimansa kestävän ja älykkään valmistuksen edistämiseksi. Make in Finland -ekosysteemi tukee kotimaisen vastuullisen ja älykkään valmistuksen sijoittumista kansainväliseen kärkeen.
– Teknologiateollisuus tervehtii ilolla yritysten päätöstä parantaa yhteistyötään luomalla uuden yhteisen ekosysteemin erillisten verkostojen sijaan. Näin poistetaan erillisten ratkaisujen haasteet, vahvistetaan kaikkien ekosysteemiin kuuluvien yritysten kilpailukykyä, säilyttäen kuitenkin terveen keskinäisen kilpailun hyödyt, sanoo Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja Jaakko Hirvola.
Valmistava teollisuus tarvitsee jatkuvaa uudistumista ja innovaatioita kestävyyden, vastuullisuuden ja alan vaikuttavuuden edistämiseksi. Tämä tapahtuu vahvistamalla yhteistyötä, hyödyntämällä uusia teknologiaratkaisuja ja tehokkaita prosesseja. Kehitystä tukee se, että ekosysteemissä on mukana toimijoita valmistavan teollisuuden koko arvoketjusta aina suunnittelusta tuotantoon ja jakeluun.
Vahva tahto kehittää yhdessä
Make in Finlandin perustajat ovat FAMN ja MEX Finland -ekosysteemien jäseniä sekä SIX Manufacturing -liittymään kuuluvia yrityksiä.
– Kaikki valmistuksen kehittämisestä kiinnostuneet yritykset ovat tervetulleita mukaan. Yhdessä kehittämisessä on voimaa ja jatkossa yhä useammat asiantuntijat eri yrityksistä pääsevät oppimaan toisiltaan sekä nostamaan suomalaisen valmistavan teollisuuden kyvykkyyttä ja kilpailukykyä, johtaja Juha Päivike Wärtsilältä kertoo.
Uutta ekosysteemiä johtaa DIMECC Oy, joka on luotsannut valmistavan teollisuuden yhteistyötä ja digitalisaatiota jo vuodesta 2008.
– Menestyksen varmistaa parhaiten, kun on kaikilta osin erikoistuneita toimijoita sisältävä ekosysteemi ympärillä, DIMECCin toimitusjohtaja Harri Kulmala sanoo.
Lisätietoja
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phpnzvmsp.jpg)
- Eurovaalit ovat ohi ja Suomesta on valittu 15 meppiä Euroopan parlamenttiin.
- Eduskunta jää kohta kesätauolle, mutta Suomen hallitus valmistelee jo syksyn budjettiriihtä.
- Kesäkuussa on myös useita puoluekokouksia ja SuomiAreena Porissa.
- Vaikuttamisen osalta fokus on edelleen EU:ssa, mutta myös budjettiriihessä.
Teknologiateollisuus ry pitää yllä tilannekuvaa jäsenyritysten toiminnan suunnittelun ja strategiatyön tueksi.
Lisätietoja
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phpufeuvn.jpg)
Muutosjohtaminen on kansainvälisten osaajien määrän kasvattamisessa keskeisessä roolissa, toteaa Teknologiateollisuuden asiantuntija Katriina Emaus tuoreessa MBA-lopputyössään.
– Osaajapulan kanssa kamppailevien teknologiayritysten olisi hyvä pohtia, miten kansainvälistä osaamista voisi hyödyntää omassa organisaatiossa. Teknologiateollisuuden jäsenyritykset voivat olla edelläkävijöitä strategisesti johdetussa integroinnissa, Emaus sanoo.
Lopputyössään Emaus tuo esiin konkreettisia toimia, jotka voivat auttaa kansainvälisten osaajien rekrytoinnissa ja integroinnissa osaksi organisaatiota. Suositusten laadinnassa hyödynnettiin myös teknologiayritysten edustajille tehdyn kyselyn tuloksia.
Vaikka kielimuuri ja kulttuurien välinen sopeutuminen koetaan usein haasteena, yritykset tunnistavat tutkielman mukaan kansainvälisen osaamisen merkityksen ja ovat valmiita ottamaan askeleita kohti monimuotoisempaa työyhteisöä.
10 suositusta kansainvälisen osaamisen ja inklusiivisuuden lisäämiseen yrityksessä
- Pohdi kansainvälistä osaamista strategian tasolla. Pohdi osaajien saatavuutta pitkällä aikavälillä. Kehitä strategioita tilanteisiin, joissa asiantuntemusta ei ole paikallisesti saatavilla.
- Sisällytä kansainvälinen osaaminen ennakointityöhön. Kansainvälisten osaajien määrä todennäköisesti kasvaa Suomessa, ja olet valmiimpi hyödyntämään tätä osaamista.
- Arvioi organisaation valmius ottaa vastaan kansainvälisiä osaajia. Panosta etenkin johtamisen työkaluihin ja esihenkilöiden tukitoimiin mm. lisäkoulutuksen avulla.
- Lisää läpinäkyvyyttä ja osallisuutta. Osallista koko henkilöstö työpaikan prosessien suunnitteluun. Usein työtä tekevät tietävät parhaiten, mitä tulee ottaa huomioon käytänteiden muuttuessa.
- Keskustele monimuotoisuudesta. On tärkeää keskustella työpaikalla kulttuurieroista ja niiden vaikutuksista organisaation toimintoihin ja asenteisiin. Laadi konkreettisia tavoitteita monimuotoisuuden lisäämiseksi.
- Edistä tiedon jakamista ja oppimista. Pohtikaa yhdessä kansainvälisen osaamisen tuomia hyötyjä ja erilaisten osaajien tuomaa monimuotoisuutta. On tärkeää käsitellä avoimesti kieli- ja kulttuurierojen vaikutusta ymmärryksen lisäämiseksi ja integraation sujuvoittamiseksi.
- Pohdi monimuotoisuussuunnitelman laatimista. Se voi olla hyödyksi systemaattisemman inkluusion lisäämisessä ja tavoiteltujen muutosten seurannassa.
- Tarkastele tiedostettuja ja tiedostamattomia ennakkoluuloja. Ota huomioon ennakkoluulot organisaation päätöksenteossa ja niiden vaikutus muutoksen hyväksymisessä.
- Hyödynnä teknologiaa ja koulutustyökaluja. Hyödynnä teknologiaa ja erilaisia koulutustyökaluja, kuten visuaalisia- ja käännösapuvälineitä, kansainvälisten osaajien integroimisessa.
- Verkostoidu ja jaa parhaat käytännöt. Hyödynnä jaetut esimerkit hyvin toimivista integraatiokäytänteistä muista organisaatioista.
Emaus, K. (2024). Increasing International Talent in Technology Industry Organizations. Laurea University of Applied Sciences.
Lisätietoja
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phphkh3fp.jpg)
Emaus Katriina
Alkuvuodesta somessa näkynyt #TeknoKesä-markkinointikampanja oli erittäin onnistunut ja sai laajan näkyvyyden: videot keräsivät yhteensä 964 000 näyttökertaa ja työpaikkailmoituksia luettiin 246 000 kertaa. Markkinointikampanjan tarkoituksena oli lisätä teknologia-alan tunnettuutta sekä vinkata alan kesätyöpaikoista.
Duunitorin markkinointikampanjan lisäksi toimme Teknologiateollisuuden kanavissa esiin aitoja kesätyökokemuksia jäsenyrityksistämme. Kiitos kaikille, jotka lähettivät videoita!
Onko yrityksessänne kesätyöntekijöitä, jotka olisivat valmiita kertomaan kokemuksistaan? Osallistukaa #TeknoKesä-kampanjan markkinontivideoomme!
Keräämme ensi vuoden TeknoKesä-kampanjaa varten materiaalia ja toivoisimme videoita yritystemme kesätyöntekijöiltä. Jos yrityksestänne löytyy tähän sopiva kesätyöntekijä ja haluatte näkyä videolla, voitte osallistua seuraavasti:
• Kuvatkaa lyhyt, noin 15 s video, jossa kesätyöntekijä vastaa kysymykseen ”Mitä olet oppinut kesätöissä?” Vastauksissa saa olla luova. (Kysymystä ei videolla tarvitse toistaa)
• Videon formaatti MP4/MOV ja kuvasuhde 9:16 (pysty), voi kuvata myös selfie-moodissa.
• Kuvausympäristöksi käy mikä vain!
• Lähetä video, lupalappu (PDF) ja tiedot kesätyöntekijästä (etunimi, työtehtävä ja yritys) osoitteeseen mari.liukkonen@teknologiateollisuus.fi 31.8.2024 mennessä.
• Iso kiitos jo etukäteen!
Lisätietoja
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phprrkdqo-300x400.jpg)
More information on each good for which a tariff suspension is being considered can be found at the following link.
CN code | Description | Public Comments |
---|---|---|
8407 33 80 | Twin cylinder, four stroke internal combustion spark-ignition engine with a cylinder capacity not exceeding 1000 cm3, with overall dimensions of not more than: 450 mm (length) x 470 mm (width) x 600 mm (height), – a power of 40 kW or more but not more than 86 kW, – whether or not equipped with single overhead cam and starter, spark plug wires, fuel rail, and injectors [for use in the manufacture of all-terrain or utility task vehicles](1) | Round 2025/1 used in the manufacture of vehicles |
8407 33 80 | Single cylinder, four stroke internal combustion spark-ignition engine with a cylinder capacity not exceeding 570 cm3, – with overall dimensions of not more than: 390 mm (length) x 490 mm (width) x 590 mm (height), – a power of 22 kW or more but not more than 35 kW, – equipped with output shaft having an end diameter of 30 mm and a taper of 6 degrees (+/- 1 degree), – whether or not equipped with starter, throttle body, spark plug wire, fuel rail and injector [for use in the manufacture of all-terrain or utility task vehicles](1) | Round 2025/1 used in the manufacture of vehicles |
8407 34 91 | Dual cylinder, four stroke internal combustion spark-ignition engine with a cylinder capacity of 1000 cm3 or more but not more than 1250 cm3, – with overall dimensions of not more than: 700 mm (length) x 430 mm (width) x 610 mm (height), – a power of 60 kW or more but not more than 110 kW, – whether or not equipped with a starter, outfitted with a throttle body, two or more fuel injectors, a stator [for use in the manufacture of motorcycle bikes] (1) | Round 2025/1 used for manufacture of On-Road Motorcycles. |
8407 34 99 | Dual cylinder, air cooled, four stroke 49 degree V-twin internal combustion spark-ignition engine with a cylinder capacity exceeding 1800 cm3: – with overall dimensions of not more than: 800 mm (length) x 500 mm (width) x 600 mm (height), – a power of 60 kW or more but not more than 75 kW, – equipped with a semi-dry oil sump, – whether or not equipped with a starter, outfitted with a throttle body, two or more fuel injectors, a stator [for use in the manufacture of motorcycle bikes] (1) | Round 2025/1 used for production of On-Road Motorcycles. |
8409 99 00 | Die cast aluminum housing for electronic throttle control or exhaust gas recirculation systems: – high pressure-casted of EN AC-46000 aluminum, – shot-blasted and machined, – of air tightness of 2 g/h at 20 °C under 2,5 bar relative pressure, – with a height of 100 mm or more , but not more than 135 mm, – with a width of 115 mm or more, but not more than 150 mm, – with a weight of 210 g or more, but not more than 465 g | Round 2025/1 Used in car production |
8419 50 80 | Aluminum heat exchanger for gas boilers designed for highly efficient heat transfer: – with a height of 100 mm or more, but no more than 120 mm, – with a length of 235 mm, but no more than 280 mm, – with 250 mm or more in width, but no more than 280 mm, – for a power output of 25 kW but no more than 35 kW, – a weight of 8 kg or more, but no more than 10 kg | Round 2025/01 Components for the energy industry. |
8479 89 97 | Integrated automated turnkey machinery line for the complete manufacturing of sodium-ion batteries, from slurry mixing through to battery packaging, including, in particular, machines for coating and calendering of strips, cell assembly and their electrical formation | Round 2025/01. for manufacturing of sodium-ion batteries. |
8481 80 99 | Solenoid valve of continuous variable valve timing system of combustion engine for oil flow control according to engine speed and load: – in metal cover, – with electrical connector, – with a force of not more than 10 N, – with an operating voltage of 9 VDC or more but not more than 16 VDC – with a length of 80 mm but not more than 110 mm, – with a width of 80 mm but not more than 110 mm, – with a height of 20 mm but not more than 30 mm for use in the manufacture of engines of motor vehicles(1) | Round 2025/1 for use in the manufacture of engines of motor vehicles |
8483 10 95 | Stepped shaft made of carbon steel with: – rolled, involute profiled, splined shaft end, the helix angle of which is at least 0°15,5’ but not more than 0° 21,5’ – a largest diameter of 16 mm or more but not more than 18 mm – a length of 137 mm or more, but not more than 155 mm – a weight of 0,12 kg or more but not more than 0,28 kg | Round 2025/1 used for production of air-conditioning compressor |
8483 90 89 | Hub gear made of cold rolled carbon steel (per ASTM A1008), molded into the plastic and pressed on pinion, with: – an outer diameter of 81,2 mm or more, but not more than 82,55 mm, – an inner diameter of 25,9 mm or more, but not more than 25,97 mm, – a height of the lower side of inner diameter of 11,63 mm or more, but not more than 12,13 mm, – a height of the upper side of inner diameter of 3,25 mm or more, but not more than 3,5 mm, – an overall height of 11,63 mm or more, but not more than 19,5 mm for use in the manufacture of vehicle’s steering system | Round 2025/1 used in car production |
8503 00 99 | Pressure casted stator housing of an electric motor: – of EN AC-46000 aluminum, – shot-blasted and machined, – leakproof to the degree of 2 g per hour or less under 2,5 bar pressure, – with an HBW of 60 or more (2,5/62,5, according to ISO 6506), – with a tensile strength of 240 N/mm2 or more, – with a height of 70 mm or more, but not more than 76 mm, – with a width of 155 mm, but not more than 162 mm, – with a weight of 330 g or more but not more than 360 g | Round 2025/1 used for motor production |
8503 00 99 | Pressure casted rotor front plate or cover of an electric supercharger: – of EN AC-46000 aluminum, – shot-blasted and machined, – leakproof to the degree of 2 g per hour or less under 2,5 bar pressure, – with an HBW of 60 or more (2,5/62,5, according to ISO 6506), – with a tensile strength of 240 N/mm2 or more, – with a height of 22 mm or more , but not more than 26 mm, – with a diameter of 128 mm or more, but not more than 136 mm, – with a weight of 220 g or more, but not more than 250 g | Round 2025/1 used for engine production |
8505 11 10 | Magnetized upper rotor made with steel stack according to standards ASTM A677-07 grade 47F180 or JIS C 2552 Grade 50A310, with: – twelve permanent magnets made with neodymium-iron-boron (per MMPA 0100), enclosed in stamped steel stack ring, – a residual induction value 1.21 T or more, but not more than 1.32 T, measured in 25 Degree Celsius, – an inner diameter of 22,735 mm or more, but no more than 22,835 mm, – an outer diameter of 30,725 mm or more, but no more than 38,025 mm, for use in the manufacture of vehicle’s steering system | Round 2025/1 for use in car production |
8536 41 90 | Power relay with the function of safely connecting or disconnecting the charging and/or power circuit of 48V batteries in a plastic case, containing: – current sensor 50A/400V – high voltage MILD fuse 70V/300A, – whether or not cable with connector, for use in the production of rechargeable batteries for hybrid and electric vehicles (1) | Round 2025/1 for use in the production of rechargeable batteries for hybrid and electric vehicles |
8538 90 99 | LTE antenna for vehicle emergency call system: – with an operating direct current voltage of 4 V or more but not more than 16 V, – in a plastic housing, – with mounting brackets – whether or not with a cable with a connector, for use in the manufacture of motor vehicles (1) | Round 2025/1 used in the manufacture of motor vehicles |
Background on tariff suspensions
- In cases where there are no or not enough raw materials or intermediate products within the EU or in Turkey needed for industrial production, companies can apply for reduced duty or exemption from duty for them.
- Tariff suspensions refer to total or partial waiver of the normal duties applied by the EU.
- A suspension can be granted for raw materials, semi finished goods and components used for industrial production, if they are not available within the EU.
- If the above-mentioned goods are available within the Union, but there is not enough of them, an autonomous tariff quota can be granted for the missing quantity.
- To apply for a tariff suspension, individual companies have to submit an application to National Customs Authorities (NCAs).
- Those applications that meet certain requirements are forwarded by NCAs to the European Commission
- The applications are processed by the Economic Tariff Questions Group (ETQG), which has delegates from the Commission and from all Member States.
- Tariff suspensions and autonomous tariff quotas are applied for and processed twice a year. The requests must be submitted to the Commission at the latest on 15 March for implementation on 1 January the following year 15 September for implementation on 1 July the following year.
Please provide feedback on the list to Akseli Koskela (contact information down below) by Thursday the 25th of April COB.
Contact Information:
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phpcslpol-300x400.jpg)
15.–16.4.2024 pidetyssä hallituksen kehysriihessä keskustelua herätti 3 miljardin euron lisäsopeutustarve, joka on seurausta taloustilanteen heikentymisestä hallitusohjelman valmistumisen jälkeen. Kyseinen lisäsopeutustarve on yhtä suuri kuin viime kevään hallitusneuvotteluissa sovittiin tehtävän koko kauden aikana.
Sopeutustoimenpiteisiin kuuluu menoleikkausten (n. 1,6 miljardia euroa) ja verojen korotusten (n. 1,8 miljardia euroa) lisäksi hallituksen esittämä kasvupaketti, jonka tavoitteena on luoda talouskasvua ja kasvattaa yritysten investointeja. Positiivisena signaalina kasvupakettiin sisältyy Teknologiateollisuuden ehdottamia toimia, kuten suurten investointien verokannustin sekä panostukset tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin (TKI). Sopeutustarve on mittava, mutta hallituksen määrätietoiset toimet ovat välttämättömiä luottamuksen palauttamiseksi Suomen julkisen talouden tulevaisuuteen.
Teknologiateollisuus kommentoi kehysriihen päätöksiä.
Teknologiateollisuus ry pitää yllä tilannekuvaa jäsenyritysten toiminnan suunnittelun ja strategiatyön tueksi.
Lisätietoja
![](https://jasenille.teknologiateollisuus.fi/wp-content/uploads/2023/12/phpufeuvn.jpg)